SEL a program Druhý krok
Sociálne-emocionálne vzdelávanie (Social and Emotional Learning (SEL)) označuje rôzne procesy a stratégie, ktoré majú za úlohy posilniť a rozvinúť päť základných oblastí sociálne-emocionálnych kompetencií, a to sebauvedomenie (self-awareness), samospráva (self-management), zodpovedné rozhodovanie (responsible decision-making), vzťahové zručnosti (relationship skills) a spoločenská uvedomelosť (social awareness) (CASEL, nedat.). Tieto schopnosti a kompetencie považuje Committee for Children (nedat.) za kľúčové pre úspešný život jednotlivca. SEL má jednotlivcovi vďaka rozvoju spomínaných piatich kľúčových oblastí napomôcť v dmocionálnom a spoločenskom dozrievaní a tak zasiahnuť nie len osobné životy každého individuálne, ale aj triedy, rodiny a komunity, ktoré sa na vzdelávaní podieľajú. Hlavnou cieľovou skupinou tohto typu vzdelávania sú deti ideálne v predškolskom veku, ktoré má SEL naučiť ako byť sebaistými, ako si nastaviť ciele, a ako zefektívniť prácu a existenciu s ostatnými (Second Step, nedat.). Na účely tohto vzdelávania bol špeciálne vyvinutý program s názvom Druhý krok.
Committee for Children definuje SEL ako proces rozvíjania sebauvedomenia, sebakontroly a medziľudských vzťahov, ktoré sú všetky kľúčové pre úspešné zvládnutie školy, práce a celkovo, pre životný úspech. Podľa Committee for Children ľudia so silnými sociálne-emocionálnymi zručnosťami lepšie zvládajú každodenné prekážky. Vzhľadom na všetky stránky, ktoré má SEL za cieľ zlepšiť, ponúka táto forma vzdelávania dlhodobé pozitívne dopady nielen na životy detí, ale aj celých komunít, ktoré takto vzdelaní ľudia posúvajú ďalej. V nasledujúcej časti rozoberieme každý zo základných aspektov sociálne-emocionálneho vzdelávania. Čerpať budem pritom zo stránok Collaborative for Academic, Social, and Emotional Learning — projektu, ktorý sa významne podieľa na popularizácii, implementácii a výskume SEL.
Sebauvedomenie
Sebauvedomenie sa týka schopnosti porozumieť vlastným emóciám, myšlienkam, hodnotám a ich dopadu na ľudí v našom okolí, ale aj ich postavenie v širšom kontexte. Rozvinutie tejto schopnosti má viesť k poznaniu vlastných silných a slabých stránok, poskytnúť človeku pocit sebavedomia a napomôcť s pocitom zmyslu či s vytýčením si cieľov. Medzi konkrétne schopnosti z tejto oblasti patria napríklad rozpoznanie osobnostných, kultúrnych, alebo jazykových výhod, kritický náhľad na predsudky a zaujatosť a rozvíjanie vlastných záujmov.
Samospráva
Pod samosprávou CASEL predstavuje schopnosti ovládania vlastných emócií, myšlienok a správania efektívne a úmerne k situácii, alebo na podporu dosahovania cieľov a ambícií. Táto oblasť seba rozvoja má posilniť schopnosť oddialiť uspokojenie, zvládnuť stres, pocítiť motiváciu a silu dosiahnuť osobné a kolektívne ciele. Schopnosti, ktoré má oblasť rozvíjať sú aj rozlíšenie a používanie stratégií na zvládanie stresu, sebakontrola a seba motivácia, organizačné a plánovacie schopnosti a nastavenie osobných a spoločných cieľov.
Zodpovedné rozhodovanie
Posilnenie tejto oblasti má viesť k zlepšenej schopnosti robiť dobré, zodpovedné a konštruktívne riešenia, ktoré zahŕňajú rôzne pohľady a prístupy k problému. Tieto rozhodnutia sa netýkajú len riešenia problémov, ale aj spôsobov ako sa správať v rozličných situáciách — či už sa jedná o zváženie morálnych a etických princípov, alebo prínosov a dôsledkov správania jednotlivca. V tejto oblasti sa rozvoj zameriava na schopnosti ako prejavovanie zvedavosti a tolerancie, rozhodovanie sa na základe informácií, dát a faktov, predpokladanie a zvažovanie dôsledkov vlastných činov a uvažovanie nad vlastnou rolou v rodine, respektíve komunite.
Vzťahové zručnosti
SEL sa snaží vo svojom programe o posilnenie jedných z najdôležitejších ľudských zručností a tými sú zručnosti vzťahové. Pod týmto pojmom si môžeme predstaviť schopnosti, ktoré nám napomáhajú vo vytváraní zdravých a podporujúcich vzťahov a efektívne komunikovať v rôznorodých prostrediach. Za základ týchto zručností je možné označiť schopnosti jasne komunikovať, spolupracovať, vyjednávať a požiadať o, prípadne ponúknuť, pomoc. Súčasťou tohto balíčku schopností je aj podporovanie preukazovania vodcovských čŕt, konštruktívne riešenie konfliktov a odporovanie negatívnemu spoločenskému nátlaku, ako napríklad konzumácii drog, alebo inému nebezpečnému správaniu.
Spoločenská uvedomelosť
Spoločenská uvedomelosť predstavuje schopnosti, ktoré napomáhajú porozumieť uhlu pohľadu ostatných a schopnosť vcítiť sa do ich kože, nezávisiac na tom, z akého pozadia, kultúry, alebo rodiny pochádzajú. Toto zahŕňa pocity pochopenia pre druhých, porozumenie historickému a spoločenskému kontextu a spoločenským pravidlám v rôznych prostrediach, ako napríklad v rodine, škole a komunite. Medzi špecifické schopnosti rozvíjané v tejto oblasti patrí rozpoznávanie silných stránok druhých, starostlivosť o pocity druhých, rozpoznávanie príležitostí a požiadaviek a chápanie vplyvu systémov a organizácií na správanie.
CASEL ďalej identifikuje štyri hlavné prostredia, v ktorých sa jednotlivec pohybuje a ktoré považuje za kľúčové v sociálne-emocionálnom vzdelávaní.
Trieda
V rámci triedy je k dispozícii hneď niekoľko stratégií, ktorými je možné SEL vykonávať:
- Jasné inštrukcie, vďaka ktorým je možné sociálne a emocionálne vzdelávať zodpovedne vzhľadom na vývinovú a kultúrnu úroveň študentov.
- Kooperatívne vzdelávanie a vzdelávanie skrz vytváranie projektov.
- Integrácia SEL do celej škály predmetov, ktoré študenti majú.
Skratka SAFE odkazuje na spôsob, akým by sa všetky inštrukcie mali študentom podávať, aby mohlo SEL dosiahnuť svoj plný potenciál:
- Sériové: postupovanie podľa predom určeného prístupu, ktorý má zaručiť správny vývin kompetencií.
- Aktívne: kladenie dôrazu na aktívne spôsoby učenia na podporu precvičovania a osvojenia si nových schopností.
- Fokusované: cielené nastavenie osnov takým spôsobom, aby bolo rozvíjanie nových zručností v rámci SEL zámerne podporované
- Explicitné: definovanie a zameranie sa na špecifické schopnosti, postoje a znalosti.
V tejto oblasti sú jednoznačne dôležité správne zaškolenie a nastavenie učiteľov. Učiteľ musí byť schopný nielen identifikovať odlišné úrovne schopností medzi študentmi, ale aj prispôsobiť vzdelávanie kultúrnemu aspektu a vekovej úrovni svojich žiakov. Učiteľ musí byť taktiež schopný podporovať svojich študentov a vytvoriť im bezpečný priestor pre sebavyjadrenie a rešpektovať ich jednotlivé osobnosti.
Škola
SEL by v ideálnych podmienkach nemalo byť súčasťou len zopár tried v rámci školy, ale súčasťou celoškolského úsilia o zlepšenie budúcnosti študentov, či už sa jedná o materskú, základnú, alebo strednú školu. Pokiaľ je táto forma vzdelávania podporovaná celým učiteľským zborom, môžu sa integrovať všetky dostupné prístupy pre vykonávanie SEL. Škola mimo triedy ponúka ďalšie rôzne prostredia, kde sa vyvinuté sociálne a emocionálne schopnosti môžu hodiť. Týmito sú napríklad ihrisko, chodby, ale najmä jedálne, kde sa stretávajú žiaci z rôznych ročníkov a sú so sebou nútení interagovať.
Rodina
Rodina zahŕňa všetky domáce prostredia, v ktorých sa môže dieťa nachádzať, čiže napríklad aj opatrovníkov, alebo celkovo dospelých, ktorí majú dieťa na starosti. Vzťah rodiny a školy považuje CASEL za ten najdôležitejší pre vzdelávanie dieťaťa. Spätná väzba od rodiny a informovanie o posunoch dieťaťa, ktoré sú pozorovateľné mimo školské prostredie výrazne napomáhajú k ďalšiemu rozvoju jeho schopností. Rodiny sú pre dieťa taktiež prvotným prostredím vzdelávania a pokiaľ sú princípy do dieťaťa vštepené v škole posilňované aj doma, jeho napredovanie je výrazne podporené.
Komunita
Komunita môže taktiež výrazne prispieť k SEL detí svojou podporou a prístupom. Komunitou CASEL odkazuje ku komunitným partnerom, ktorí sú schopní zaistiť bohaté a stimulujúce prostredie pre rast a rozvoj detí, či už skrz pomoc školám ,alebo navrhovanie programov, ktoré deťom pomôžu ich novonadobudnuté schopnosti vložiť do praxe.
Výskum
Podľa Jones a Doolittle (2017, s. 5) predbežný výskum dokazuje, že schopnosti nadobudnuté skrz SEL by mohli byť základom porozumenia a nápravy rozdielov, ktoré pozorujeme medzi skupinami z rozličných socioekonomických alebo rasových a kultúrnych pozadí. Samotný CASEL predstavuje zbierku výskumov, ktorým bolo SEL podrobené a ich výsledky vyzerajú nadmieru pozitívne. Prezentované výskumy sú od rôznych výskumníkov, napríklad LinkedIn report z roku 2019, ktorý tvrdí, že až 80% zamestnávateľov považuje sociálne-emocionálne schopnosti za dôležité pre úspech firiem, alebo podľa výskumu Pew Research Centre z roku 2022 až 93% rodičov aspoň na nejakej úrovni považuje výuku SEL za dôležitú pre budúcnosť svojich detí. Espelage et al. (2013) vo svojom výskume informujú, že po 15 týždňoch SEL sa v triede znížila úroveň fyzického násilia o 42% oproti kontrolným skupinám. Kautz et al. (2014) vykazujú, že vďaka SEL sa znížila úroveň zanechania štúdia o 5–12%. A v neposlednej rade, výskum Taylor et al. (2017) ukazuje, že vďaka SEL sa zvýšila úroveň akademických úspechov až o 13%.
Nezabúdajme na učiteľov
V rámci SEL je hlavný dôraz dávaný na deti a budovanie ich schopností, avšak tieto ich schopnosti im musí pomáhať budovať niekto iný. Tento „niekto iný“ je zvyčajne vzdelávateľ, ako napríklad učiteľ, a ten musí mať svoje sociálne-emocionálne schopnosti rozvinuté do takej miery, aby bol schopný deťom pod jeho vedením patričné zručnosti schopný nielen vysvetliť, ale aj ich demonštrovať, objaviť, a podporovať. Pokiaľ, napríklad, by učil deti o zvládaní stresu niekto, na kom je viditeľné, že svoj stres nezvláda, pre deti by mohlo byť ťažšie uviesť do praxe stratégie na zvládanie stresu, pretože sa môžu javiť ako neefektívne a nevidia ch priame uvedenie do praxe.
Význam SEL pre dnešnú dobu
Joan Cole Duffell, výkonná riaditeľka Committee for Children, prízvukuje dôležitosť SEL pre dnešnú dobu. Podľa Duffell sú vzdelávacie systémy po celom svete stále zaseknuté v dobe, ktorá od škôl vyžadovala, aby študenti vedeli „recitovať informácie a prejsť kognitívne testy, aby efektívne pracovali na výrobnom páse.“ (Committee for Children, nedat., s.1). Avšak, vo svete nastal výrazný posun do informačnej doby, v ktorej sa potrebné kompetencie výrazne líšia. V dnešnej dobe je práca odlišná od práce čo i len v minulom storočí. Dnes zamestnanie častokrát vyžaduje kontakt s ľuďmi z rozdielnych spoločenských, alebo kultúrnych pozadí, schopnosť vžiť sa do kože druhého (napríklad pri navrhovaní dizajnových produktov a služieb), samostatnú prácu (táto schopnosť je významne dôležitá v postkovidovom svete home-office) — jednoducho, je nesmierne dôležité byť v dnešnom svete vyzbrojeným celým spektrom soft-skills, čo je práve oblasť, ktorú SEL vo svojom programe rozvíja. Podľa slov Duffell, „sociálne-emocionálne schopnosti nie sú nepotrebné ozdoby, alebo niečo navyše. Namiesto toho sú základom pre budúcu kvalitu života dobre vzdelaného dieťaťa 21-ho storočia.“[1](Ibid, s.2).
Druhý krok
Program Druhý krok bol špeciálne vyvinutý ako nástroj pre sociálne-emocionálne vzdelávanie. Tento program je preventívny, teda intervencia v podobe Druhého kroku má predísť nežiaducemu správaniu či už v školskom kolektíve, alebo v domácom prostredí. Cieľom je rozvoj spomínaných oblastí SEL vo vekovo, kognitívne a kultúrne adekvátnom tempe. Pôvodne bol tento program určený pre deti v materských školách po piaty ročník základnej školy, avšak v dnešnej dobe je program Druhý krok dostupný ako aj pre deti do veku zhruba 11 rokov, tak aj pre dospelých. Cieľová skupina dospelých, ktorý majú podstúpiť SEL, sú najmä vzdelávatelia, z vyššie uvedených dôvodov.
Druhý krok patrí do osnov primárneho vzdelávania rôznych krajín sveta, napríklad USA, UK, krajín Škandinávie, Nemecka, alebo aj Japonska. Do programu je zapojených vyše 260 základných a materských škôl na Slovensku (Druhý krok, nedat.) vďaka združeniu PROFKREATIS plus. Toto združenie taktiež vo svojej licencii zastrešuje aj Českú repubiku (Palová, s. 29).
Občianske združenie PROFKREATIS plus vytyčuje päť základných cieľov preventívneho programu, a to (Druhý krok, nedat.):
Rozvíjanie empatie u detí
- Chápanie vlastných emócií a schopnosť rozprávať o nich.
Zníženie agresie a agresivity na školách
- Šikana a agresia voči spolužiakom a učiteľom je čoraz častejším fenoménom — SEL má cez Druhý krok pomôcť deťom zvládať svoje emócie a konštruktívne riešiť problémy.
Zvýšenie tolerancie k odlišnosti
- V dnešnej dobe sme stále svedkami predsudkov voči inakosti a rozdielnym členom našej spoločnosti — deti nie sú výnimka. Preventívny program má práve dostatočne skorou intervenciou zabrániť rozvinutiu tohto myslenia a podporiť otvorenosť a toleranciu voči ostatným.
Zlepšenie spolupráce školy a rodiny
- Keďže učitelia hrajú významnú rolu vo výchove dieťaťa, je práve vzťah medzi učiteľmi a rodičmi kľúčový pre úspech dieťaťa mimo školu a jej kolektív.
Prevencia
- Druhý krok je preventívny program. Dostatočne skorý zásah je kľúčový pre potlačenie negatívnych čŕt správania a rozvoj zdravej osobnosti dieťaťa a pozitívnych, prospešných schopností.
Holistickým prístupom od nástupu dieťaťa do kolektívu až po jeho dospelosť má program Druhý krok (teda SEL) zaistiť čo najoptimálnejší rozvoj osobnosti dieťaťa a pripraviť ho na život v 21-vom storočí. Rad zamestnávateľov považuje sociálne-emocionálne schopnosti za rovnako dôležité ako tie kognitívne, a tak majú deti, ktoré si prešli týmto typom vzdelávania náskok pred svojimi rovesníkmi. Okrem pozitívneho dopadu na spoločenský život má SEL pozitívny dopad aj na neskoršie prežívanie jednotlivca a jeho celkovú spokojnosť. Zručnosti, ktoré si jednotlivec z tohto typu vzdelávania odnesie, sú tak kľúčové pre prácu a existenciu v rozmanitom, rýchlom svete, ktorý deti za oknami vzdelávacích inštitúcií čaká.
Zdroje
Advancing Social and emotional learning. In: CASEL [online] [cit. 18.06.2023]. Dostupné na internete: https://casel.org/.
COMMITTEE FOR CHILDREN. How Social-Emotional Learning Helps Children Succeed in School, the Workplace, and Life [online]. [cit. 18.06.2023]. Dostupné na internete: https://www.cfchildren.org/wp-content/uploads/mission-vision/what-is-sel/docs/sel-e-book.pdf
ESPELAGE, Dorothy et al. The impact of a middle school program to reduce aggression, victimization, and sexual violence. In: Journal of Adolescent Health. 2013, roč. 53, č. 2, s. 180 –186.
JONES, Stephanie M., DOOLITTLE, Emily J. Social and emotional learning: Introducing the issue. In: The Future of Children. 2017, roč. 27, č. 1, s. 3–11.
KAUTZ, Tim et al. Fostering and Measuring Skills: Improving Cognitive and Non-Cognitive Skills to Promote Lifetime Success. In: OECD Education Working Papers. 2014.
O programe. In: Druhý krok [online] [cit. 18.06.2023]. Dostupné na internete: https://druhykrok.sk/o-programe/
PALOVÁ, Kateřina. Program Druhý krok jako nástroj sociálně-emocionálního učení. [cit. 18.06.2023]. Dostupné na internete: https://theses.cz/id/9smsi9/
Second step® programs homepage. In: Second Step [online] [cit. 18.06.2023]. Dostupné na internete: https://www.secondstep.org/
Social-emotional learning programs. In: Committee for Children [online] [cit. 18.06.2023]. Dostupné na internete: https://www.cfchildren.org/
TAYLOR, Rebecca D. et al. Promoting positive youth development through school-based social and emotional learning interventions: A meta-analysis of follow-up effects. In: Child Development. 2017, roč. 88, č. 4, s. 1156–1171.
[1] “social-emotional skills aren’t a nice-to have frill, or an extra add-on. Instead, they’re fundamental to a well-educated 21st-century child’s future well-being.”