Gründerjakten: Teknologi og en bærekraftig bygg- og anleggsbransje
I samarbeid med Start NTNU satte vi sammen et knippe kloke hoder for å bruke teknologi og prinsipper fra sirkulærøkonomien til å utvikle et forretningskonsept som fremmer en bærekraftig byggebransje. Her kan du lese mer om hvordan det gikk til, og hvilke konsepter som dukket opp i prosessen.
Under Gründerjakten 2019 fikk fire lag med dyktige NTNU-studenter muligheten til å tenke “inni boksen” sammen med Sprint og Aker BP. Lagene ble plassert i glassbokser på Stripa på Campus Gløshaugen for å tenke nytt rundt den overordnede utfordringen:
Hvordan vil Norge se ut om 10 år? Hvilke utfordringer møter de store virksomhetene og samfunnet på veien? Klarer akkurat DU å knekke fremtidskoden ved bruk av teknologi?
Studentene skulle finne svaret, men utfordringen kom først til oss i Sprint: Med tre dager i en glassboks på Stripa, hvilke problemstillinger ønsket vi at studentene skulle ta tak i? Hvilke utfordringer er det særlig viktig å fokusere på i årene som kommer? Og hvilke bransjer har potensial for å skape store samfunnsmessige gevinster? Med disse spørsmålene i bakhodet presenterte vi følgende case for studentene:
Byggebransjen står for 40 % av norske klimagassutslipp og har ikke hatt produktivitetsvekst på 20 år. Samtidig finnes det et enormt potensiale i sirkulære forretningmodeller. Hvorfor har byggebransjen stått stille mens flere industrier har kastet seg på den sirkulære bølgen? Både teknologi og prinsipper fra sirkulær økonomi skaper muligheter for å endre statistikken fra byggebransjen idag. Hvordan kan vi benytte oss av disse elementene for å gjøre byggebransjen til en del av løsningen, heller enn en del av problemet?
Studentene tok utfordringen på strak arm, og etter intensive timer med caseløsning presenterte lagene sine konsepter. De to lagene som jobbet med Sprint-caset, la begge frem spennende ideer:
- Venti X — ventilasjonsanlegg som tjeneste
- Norwegian Wood Style — ombrukbare og resirkulerbare byggeklosser av tre
Venti X — Langtidsutleie av ventilasjonsanlegg
Et ventilasjonsanlegg har en levetid på 20–25 år, men levetiden blir ofte ikke utnyttet. I mange tilfeller rehabiliteres bygg etter bare 10 år, og fullt fungerende ventilasjonsanlegg kastes. Studentene ønsket å pitche konseptet til produsenter og leverandører av ventilasjonsanlegg for å vise at det finnes forretningpotensial i å selge ventilasjon som tjeneste ettersom brukstiden da kan forlenges. Som et ledd i å få til effektiv gjenbruk av anlegg, og minske lagerbehovet, foreslo studentene en database for å matche ventilasjonsanlegg i bygg som snart skal rives mot nye byggeprosjekter med behov for ventilasjonsanlegg. Studentene hadde rukket å gjøre imponerende mye research på bare to dager. De hadde blant annet ringt rundt til produsenter av ventilasjonsanlegg og andre relevante aktører i bransjen. De imponerte også stort med sin svært konkrete utrullingsstrategi og eksempler på potensielle pilotkunder.
Norwegian Wood Style — En ny måte å bygge på
Et konsept som gjør bygging i heltre mer effektivt og designet for sirkularitet. Konseptet hadde som hensikt å gjøre det mulig å bygge hus ved hjelp av moduler som kan kombineres på utallige måter. Det modulære designet muliggjør også gjenbruk av byggeklossene i sin helhet. Samtidig innebar konseptet å resirkulere trematerialet for å lage cellulosebasert isolasjon. Et godt stykke arbeid, der studentene imponerte med måten de hadde tatt for seg hele verdikjeden fra design til avhending.
Etter tre intensive og spennende dager ble arrangementet avrundet med bankett og kåring av den store vinneren: Venti X! Vi var selvsagt veldig stolte av at vinneren var et Sprint-lag! Hurra! Takk for strålende innsats både fra studentene, Start NTNU og resterende samarbeidspartnere 😊🌳👏🏼
Les mer om hvordan vi i Sprints jobber med sirkulære forretningsmodeller i artikkelen til Malin Driveklepp her.
✉ Synes du det er interessant å lese det vi skriver om? Meld deg på nyhetsbrevet vårt og motta spennende lesning og invitasjoner til relevante seminarer rett i innboksen din.