Uke 14: Hvorfor vi trenger fintechs nå og korona skaper nye markedsplasser
Også: Fremtiden til forsikringselskaper ● Det satses i våre naboland ● Hvor bør du plassere penger nå? ● Timing av markedet ● Videokonferanse ● Nye markeder ● Påskelesning
Hva skjer med forsikringsselskaper fremover?
For noen uker siden skrev vi om at flere var bekymret for forsikringsbransjen som nå vil få flere utgifter som følge av fallende børser og større utbetalinger. Gjensidige melder om at de på to uker har fått over 20 000 krav på reiseforsikringer. Dette er 30% av det de pleier å få på et helt år.
Samtidig innebærer alle restriksjonene fra myndighetene at vi tilbringer mer tid hjemme og mindre på reise. Færre kjører bil og det oppstår dermed færre bilulykker. Kan det hende at resultatene for forsikringselskapene ikke nødvendigvis blir så dårlige som noen spår?
Uansett kommer 11:FS med noen selvfølgeligheter om hva forsikringselskaper nå bør gjøre. Tipsene inkluderer blant annet å raskt lage og teste nye produkter og forretningsmodeller, i tillegg til å fokusere på brukerne. Generelt sett er vi nok flinke til dette i Norge, men forsikringsbransjen har fremdeles en lang vei å gå om du som bruker for eksempel ikke vet hvilke produkter du faktisk trenger.
Det satses i våre naboland
Den svenske open banking-aktøren Tink har kjøpt det spanske selskapet Eurobits for å styrke sine banktilkoblinger spesielt i Sør-Europa og Latin-Amerika.
Samtidig har den danske utfordrerbanken Lunar (tidligere Lunar Way) hentet 225 millioner kroner. Dette er penger de vil bruke på å gjøre Lunar til et reelt alternativ til tradisjonelle banker. Det vil etterhvert komme støtte for investeringer, sparing og lån — Spesielt sistnevnte er nok noe de må ha om de skal bli en reell aktør i Norge.
Det satses med andre ord i våre naboland. På hjemlige trakter ber Stortinget regjeringen om å endre dagens opsjonsordning. Dette blir lansert som et tiltak for «å spare utgifter, unngå permitteringer og sikre langsiktig verdiskaping». Kanskje et fornuftig grep for å stimulere til flere startups og for tiltrekke seg ny og viktig kompetanse i vekstselskaper?
Hvor skal du plassere penger?
NHO anslår at Koronakrisen koster bedriftene i Norge 7 milliarder i uken. Ikke rart at børsene daler for tiden. En interessant trend oppi det hele er at ESG-fond har falt halvparten så mye som resten av markedet i samme periode. En del av dette kan nok forklares med at oljeprisen har dalt, og ESG-fond er naturlig nok lite eksponert mot olje. Men som vi har sagt før er det jo bra at bedrifter og verdensøkonomien har jordens beste i bakhodet!
Goldman Sachs har kommet med anbefalinger til aksjeinvesteringer som vil gjøre det bra under og etter koronakrisen. Amazon er ikke akkurat overraskende i den første kategorien. I den anledning er det også interessant å se utviklingen i app-store siden pandemien startet. Nesten alle kategorier har økt, med unntak av reise og musikk. 🧐
App-store downloads — twitter.com
Podcast-lytting har også sunket markant i disse lockdown-tider. I USA er det tydelig at folk forbereder seg for post-apokalyptisk overlevelse om du kun ser på hvilke butikker som øker aktiviteten sin:
Timing av markedet
If you had bought stocks at 9:35 a.m. each day and sold them at the close, you’d be up a little bit over the past month and a half. If you bought them at the close and sold them at 9:35 a.m., you’d be down about 30%. Kilde
Timing i aksjemarkedet kan være ekstremt viktig som eksempelet over viser. For de fleste av oss som sparer med lengre horisont kan det være en grei påminnelse at selv ikke Warren Buffet klarer å treffe bunnen på markedet. Uten at han virker å bry seg nevneverdig om det:
Uncertainty actually is the friend of the buyer of long-term values Warren Buffett
Vi trenger fintech nå!
I mange land dannes det nå krisepakker for bedrifter som blir påvirket av Koronaviruset. Men hvordan skal staten kunne beregne hvem som trenger støtte? Alex Rampell i Andreessen Horowitz mener at Fintech-selskap er de eneste som kan løse dette i USA. Tanken er ikke dum selv her hjemme i et av verdens mest digitaliserte land. Se for deg at du kan gå rett inn i regnskapssystemet ditt og klikke på en knapp som sjekker om du kvalifiserer basert på tidligere regnskap. Dette kunne vært raskt implementert av f.eks. Aprila Bank eller Buffer som allerede gjør analyser av selskaper og er direkte koblet på regnskapsystemer. Istedetfor ser det ut som Norges største bank, DNB, implementerer løsningen. Økokrim stiller uansett spørsmålstegn med hvordan denne løsningen skal kontrolleres.
Videokonferanse
Vi har tidligere nevnt selskapet Zoom Technologies som leverer deler til mobiltelefoner og tilfeldigvis eier tickeren ZOOM. Disse har hatt en vesentlig kraftigere økning enn selskapet Zoom Video Communications som folk forveksler dem med.
Dette har faktisk blitt såpass gale at SEC nå har suspendert trading av ZOOM midlertidig.
Vi har alle de siste ukene blitt mer vant til videokonferanser. Spørsmålet mange stiller seg nå er: hva skjer når når alt er tilbake til normalen, og hva blir den nye normalen? Vil det bli færre forretningsreiser til fordel for videomøter? Alec Danco argumenterer for at vi med kun videomøter mister noe av effekten en forretningsreise har i tillegg til møtet i seg selv.
Nye markeder
En annen ting vi mister med videosamtaler er smalltalk og det å spise måltider sammen. Dette er små ting som gjør det lettere å bli kjent og samarbeide senere. Investorer i Silicon Valley ser dette og har nå begynt med virtuelle møter i Fortnite for å snakke med startups. Noen har til og med laget en løsning for å matche startups og investorer på discord og i spill.
Et annet nytt marked som har åpnet seg i Spania er at folk leier ut hundene sine slik at andre kan gå tur med dem. Det er nemlig en av de få lovlige grunnene til at folk får gå utenfor huset sitt.
Men hva gjør du om du er en av oss som har hjemmekontor for tiden, mangler en arbeidspult og ikke er sikker på at du trenger det etter at begrensningene er over? Du bestiller en pult i papp kalt StayTheF**kHome som du kan sende til resirkulering etterpå.
—
Vil du ha de siste fintech-nyhetene rett i innboksen? Da kan du melde deg på nyhetsbrevet vårt via denne lenken.
—
Påskelesing
Til slutt en fascinerende longread fra The Atlantic (fra 1982!?) om hvordan ett selskap har styrt salget og manipulert verdens oppfatning av diamanter etter eget behov i over 100 år. Visste du f.eks. at diamanter egentlig ikke er så sjeldne og at mesteparten eies av privatpersoner? Om en signifikant del av disse skulle begynne å selge diamanter ville prisen på diamanter gått rett i gulvet. For at diamantindustrien skal kunne opprettholdes er det derfor viktig at folk ikke selger diamantene sine. Derfor har vi alle fått innprentet begreper som «diamonds are forever», selv om de strengt tatt ikke er det.