Et år med at redde og forandre liv
Et tilbageblik på hvad 2018 har betydet for FN’s World Food Programme og de mennesker, vi arbejder for.
Yemen, verdens værste humanitære krise
2018 vil blive husket som det år, hvor antallet af mennesker, der sulter steg kraftigt i Yemen. Konflikt har skubbet landet — som allerede før krigen var det fattigste i den arabiske verden — ud i en omfattende humanitær krise.
Ifølge data, som blev offentliggjort i december vågner op mod 16 millioner mennesker — mere end halvdelen af befolkningen — sultne op hver dag, og udelukkende vedvarende humanitær assistance forhindrer dette tal i at eskalere yderligere. Fejlernæring påvirker en hel generation af yemenitter. Det påvirker 1,8 millioner børn og tilstanden gør dem yderligere sårbare over for sygdomme, tidlig død og bringer deres fysiske og kognitive udvikling i fare.
I 2019 planlægger WFP at udvide assistancen til 12 millioner mennesker. Men manglende sikkerhed og udfordringer med at opnå adgang til konfliktzonerne betyder, at humanitære organisationer ikke er i stand til at nå ud til alle, som har behov for assistance.
Mellem katastrofe og genfødsel i Syrien
Mere end syv år med krig har skubbet millioner af mennesker i Syrien ud i sult og fattigdom. I dag ved 6,5 millioner syrere ikke, hvor deres næste måltid skal komme fra.
En grad af stabilitet mange steder i landet gør det muligt for fordrevne familier af vende hjem. Men mange oplever, at deres huse er ødelagte og deres indtjeningsmuligheder er forsvundne. Konfliktrelaterede ødelæggelser og ekstremt vejr har bragt langbrugsproduktionen til sit laveste i tre årtier.
Udover fortsat at levere fødevareassistance til omtrent 3 millioner mennesker så støtter WFP også syrerne i de sikre områder med at genopbygge deres levebrød og genopbygge aktiver, som er blevet ødelagte under krigen.
Sydsudan tør at håbe på fred
En våbenhvile underskrevet i september af de fem stridende parter i konflikten — herunder også regeringen i Sydsudan — giver nyt håb om, at fred og stabilitet kan genopbygges i landet og sikre at mennesker — også de, som er blevet fordrevet af kampene — kan genopbygge deres liv.
De nuværende høje niveauer af sult skyldes udelukkende fem år med konflikt og årtier med kamphandlinger før uafhængigheden. I øjeblikket kæmper 4,4 millioner sydsudanesere for at sikre tilstrækkelig ernæring og prognoser viser, at dette tal kan stige til 5,2 millioner — lige under halvdelen af befolkningen — i det første kvartal af 2019.
Selvom den manglende sikkerhed og infrastruktur besværliggør indsatser i landet, nåede WFP ud til mere end 5 millioner mennesker med fødevare- og ernæringsassistance mellem januar og oktober 2018.
Konflikt avler sult
Som understreget i eksemplerne med Yemen, Syrien og Sydsudan så er næsten to ud af tre af verdens fødevarekriser relaterede til konflikt. I en historisk afstemning i FN’s Sikkerhedsråd i år anerkendte det internationale samfund sammenhængen mellem konflikt og sult for første gang.
Resolution 2417 blev vedtaget enstemmigt den 24. maj 2018 og opfordrer alle sider i væbnede konflikter til at overholde deres forpligtelser under international lov om at beskytte civile, herunder ikke at angribe steder hvor fødevarer produceres og distribueres; fordømme anvendelsen af sult som krigsvåben; og opfordrer til sikker og uhindret humanitær adgang til civile i væbnede konflikter.
Klimaforandringers betydning
I dette års rapport State of Food Insecurity and Nutrition in the Word [hyperlink] er både konflikt er klimavariationer og klimaekstremer blevet anerkendt, som en af hovedårsagerne bag den nylige stigning i antallet af mennesker der sulter — fra 815 millioner mennesker i 2016 til 821 millioner i 2017 — og som en af de ledende årsager til alvorlige fødevarekriser.
Klimaforandringer underminerer alle former for fødevaresikkerhed — fødevaretilgængelighed, adgang, anvendelse og stabilitet — og har en negativ indvirkning på ernæring, herunder også begrænsningen af variation og kvalitetsernæringsprodukter.
Indvirkningerne af klimaforandringer på fødevaresikkerhed kan opleves i lande over hele jorden. I Sahel i Afrika, fremskyndede tørke, fejlslået høst og høje priser på basismadvarer i 2018 den ’magre sæson,’ og kun intensiveret fødevareassistance afværgede situationen fra at eskalere til en fuldstændig fødevarekrise.
Rohingyaerne — et år efter
August 2018, årsdagen for Rohingyaernes udvandring og flugt fra vold i Myanmar, bevidnede mere end 900,000 Rohingyer, som bor i lejrene i området omkring Cox’s Bazaar, Bangladesh.
Størstedelen af flygtningene, hvor omkring 80 procent af dem er kvinder og børn er afhængige af humanitær assistance for at overleve. Omtrent en fjerdedel af de flygtninge, som får assistance af WFP, modtager ikke fødevarer men i stedet et forudbetalt kreditkort, som påfyldes hver måned, så de selv kan vælge hvilke fødevarer de køber, deriblandt ris, linser, æg, friske grøntsager og tørret fisk.
Sammen med fødevareassistance og bekæmpelse af fejlernæring er en af årets største udfordringer at sørge for sikkerheden i lejrene under monsunsæsonen. Passende kaldet ’megalejr’ er Kutupalong-Balukhali lejren den største og tættest befolkede flygtningelejr i verden.
Flugten fra Venezuela
Den ødelæggende økonomiske krise, som har ramt Venezuela, har også tvunget flokke af mennesker til at forlade landet i søgen efter bedre muligheder.
Ude af stand til at købe selv en busbillet er tusindvis, deriblandt familier med små børn, gået hundredevis af kilometer til fods til nabolandet Columbia, hvor de har krydset Andesbjergene. Ofte i for lidt og for dårligt tøj og fodtøj i de lave bjergtemperaturer.
De fleste har kun medbragt få, essentielle genstande og har ofte levet af andre menneskers gavmildhed. I Columbia får de adgang til suppekøkkener støttet af WFP og andre alternativer såsom forudbetalte kreditkort, distribution af ernæringssupplerende produkter og skolemåltidsprogrammer.
At forandre liv
Over hele verden støtter WFP fortsat enkeltpersoner og samfund, og sikrer at millioner af mennesker hver dag har tilstrækkelig adgang til ernæringsrigtig mad, så de får fysisk og mentalt overskud. Deriblandt støtter WFP også følgende: forbedring af landbrugsteknikker, styrkelse af lokale indtjeningsmuligheder, sikring af tilpasning til klimaforandring, at børn får tilstrækkelig ernæring, som er centralt for de første 1000 dage af deres liv fra undfangelse til deres 2-års fødselsdag og foranstaltning af skolemåltider, som enten ledes eller støttes af WFP, og som sikrer at piger og drenge kan blive i skolen og opbygge en lysere fremtid.